Šiandienos aktualijos: trys milijonai lietuvių, gydytojų stygius regionuose ir populiarėjančios grožio operacijos
![Andriaus Ufarto / Fotobanko nuotr. Andriaus Ufarto / Fotobanko nuotr.](https://www.savaite.lt/uploads/posts/2019-04/1555508968_tema_andrius-ufartas_fotobankas.jpg)
Lietuvos gyventojų skaičius – nepraeinantis mūsų rūpestis
Daina „Trys milijonai“ mus tarsi užbūrė ir savotiškai užkodavo, kad lietuvių būtinai turi būti 3 milijonai, o tolstant nuo šio skaičiaus apima tragiškos nuotaikos ir nelaimės nuojautos. Tačiau Registrų centro neseniai pateikti duomenys, kad mūsų ir vėl yra 3 milijonai, sukėlė ne tik džiaugsmo, bet ir klausimų.
Teodora RAŠIMAITĖ
Valstybės įmonės Registrų centro specialistų atlikta naujausia Gyventojų registro analizė atskleidė, kad balandžio 1 d. savo gyvenamąją vietą Lietuvoje buvo deklaravę 3 mln. 26 tūkst. gyventojų. Pirmąjį šių metų ketvirtį gyventojų skaičius padidėjo aštuoniose savivaldybėse, labiausiai – Vilniaus mieste. Be to, Vilnius buvo vienintelis iš didmiesčių, kur išaugo naujagimių skaičius. Kauno rajonas išsiskiria tuo, kad čia vaikų ir jaunimo iki 18 metų yra daugiausia.
REKLAMA
Pirmąjį šių metų ketvirtį reikšmingiausiai – 2,3 tūkst. – gyventojų padaugėjo, kaip jau minėta, Vilniaus mieste, labiausiai sumažėjo Panevėžyje – 430. Teigiamas gyventojų skaičiaus pokytis taip pat fiksuotas Kauno rajone (savo gyvenamąją vietą deklaravusių asmenų per ketvirtį padaugėjo beveik 707), Klaipėdos rajone (268), Klaipėdos mieste (98), Šiauliuose (50), Palangoje (38), Vilniaus rajone (10) ir Elektrėnuose (5).
Lietuvoje pirmąjį šių metų ketvirtį gimė kiek daugiau nei 7,8 tūkst. naujagimių (pernai tuo pačiu laikotarpiu – 8,1 tūkst.). Daugiausia gimimų užfiksuota Vilniuje – beveik 2,9 tūkst., arba dešimtadaliu daugiau nei per pirmuosius tris praėjusių metų mėnesius.
Daugiau apie tai – rubrikoje „Aštri tema“.
Gydytojų stygius – regionų problema?
Lietuvos sveikatos mokslų universitetas (LSMU) nerimauja, kad mažinamas valstybės finansuojamų medicinos rezidentūros studijų vietų skaičius dar labiau padidins jaunų gydytojų emigracijos mastą. Regionuose jau dabar juntamas jaunų specialistų stygius. Ar bus kam mus gydyti?
Ivona JAROSLAVCEVIENĖ
Sveikatos apsaugos ir Švietimo, mokslo ir sporto ministerijų ketinimai jau šiemet radikaliai sumažinti valstybės finansuojamų medicinos rezidentūros studijų vietų skaičių sukėlė didelį susirūpinimą. Vyriausybės nutarimo projekte medicinos studijų krypties rezidentūros studijų programoms 2019 metais numatoma skirti tik 345 valstybės finansuojamas studijų vietas. Šiemet vientisąsias medicinos studijas Vilniaus universitete ir LSMU baigs apie 500 studentų, tad pagal dabartinį Vyriausybės teikiamą projektą gauti valstybės finansuojamas rezidentūros studijų vietas galėtų tik apie 60 proc. absolventų.
REKLAMA
Kaip pabrėžia LSMU studijų prorektorius prof. Kęstutis Petrikonis, tik kas antras vientisąsias medicinos studijas baigiantis studentas gali tikėtis įgyti profesinę kvalifikaciją valstybės finansuojamų rezidentūros studijų metu. Taip pažeidžiamas teisėtas studentų lūkestis po medicinos studijų įgyti gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją.
Plačiau šia tema – rubrikoje „Situacija“.
Grožio operacijos – vis populiaresnės
Nepatenkinti savo kūnu lietuviai vis dažniau praveria plastinės chirurgijos specialistų kabinetų duris. Vieni čia ieško grožio, kiti – ir sveikatos.
Ramutė ŠULČIENĖ
Tarptautinės estetinės plastinės chirurgijos draugijos duomenimis, 2015 m. pasaulyje buvo atlikta apie 10 mln. plastinių operacijų. Dažniausiai po grožio skalpeliu gulėsi Jungtinių Amerikos Valstijų ir Brazilijos gyventojai. Lietuvoje oficialios statistikos nėra, manoma, kad vien implantais krūtis kasmet pasididina apie 3 tūkst. lietuvių moterų. Didėjantį plastinių operacijų poreikį rodo ir vis didesnis tokias paslaugas siūlančių chirurgų skaičius. 2014 m. duomenimis, mūsų šalyje dirbo 43 plastinės chirurgijos specialistai. Šiuo metu yra išduotos 76 plastinės ir rekonstrukcinės chirurgijos gydytojų licencijos.
Vis dėlto plastinės chirurgijos pradžia Lietuvoje susijusi ne su grožio sritimi. Viskas prasidėjo nuo rekonstrukcinių operacijų, atliktų traumų patyrusiems žmonėms. 1980 m. Vilniaus Raudonojo Kryžiaus ligoninėje pirmąkart Lietuvoje buvo sėkmingai replantuoti du visiškai amputuoti rankos pirštai. Įdomu, kad nuo pirmosios pasaulyje atliktos piršto replantacijos iki tokios pat operacijos Lietuvoje tebuvo praėję 15 metų. Tai, kas tuo metu atrodė lyg stebuklas, šiandien yra mikrochirurgų kasdienybė.
Visą straipsnį rasite rubrikoje „Įdomu“.
-
-
Paskutiniai numeriai
-
-
Savaitė - Nr.: 36 (2024)
-
Anekdotas
– Nusipirkau butą naujame name, nebrangiai, bet garso izoliacija tokia, kad girdžiu, kaip kaimynas telefonu kalba!
– Tai tau dar pasisekė: pas mus girdisi, ką kaimynui pašnekovas telefonu atsako. -
-